See makett, mille pikkus on vaid 56 meetrit, on tunduvalt lühem kui tegelik Rostov-Don, mis kuulus Projekt 636.6 klassi ja oli 73,8 meetrit pikk. See erinevus on ilmselge isegi satelliidipiltidel, viidates sellele, et venelased ei pingutanud, et mudel näeks realistlik välja. Detailide puudumist rõhutab veelgi asjaolu, et mudeli suurus ei vasta isegi vanemate Projekt 877 allveelaevade, nagu Alrosa, mõõtmetele, mille pikkus on 72,6 meetrit.
Lisaks sellele on Vene relvajõud väidetavalt püüdnud varjata Rostov-Doni tõelist seisukorda, kattes allveelaeva jäänused presendiga 13. laevaremonditehases Kileni lahe piirkonnas. Seda tehti pärast allveelaeva teisaldamist kuivdokist 2024. aasta juunis. Osaliselt kaetud laev uppus pärast seda, kui Ukraina raketid seda tabasid.
Vaatamata nendele katsetele viitab Rostov-Doni kehv seisukord sellele, et seda ei ole tõenäoliselt võimalik remontida ja taas teenistusse saata. Ulatuslikud kahjustused, mille allveelaev sai, koos asjaoluga, et venelastel kulus palju aega varasemate, septembris 2023 toimunud rünnakute kahjustuste likvideerimiseks, rõhutavad eduka taastamise ebatõenäosust.
Kommentaarid
Vene merevägi on Ukraina sõjas kandnud mitmeid märkimisväärseid kaotusi. Üks olulisemaid varaseid kaotusi oli Moskva, Slava-klassi ristleja ja Venemaa Musta mere laevastiku lipulaev. 2022. aasta aprillis tabasid seda Ukraina Neptun-tüüpi laevatõrje raketid, mille tulemusel ristleja uppus.
Lisaks Moskvale on kaduma läinud või tõsiselt kahjustada saanud veel mitu laeva. Näiteks hävitati 2022. aasta märtsis Berdjanski sadamas Ukraina raketiga Alligator-klassi dessantlaev, mille plahvatus kahjustas ka lähedal asuvaid laevu. Hiljem, 2023. aasta septembris, hävitas Ukraina rünnak Sevastopoli sadamas dessantlaeva Minsk.
Ukraina jõud on sihtinud väiksemaid laevu droonide abil, näiteks rünnakud Ussisaare lähedal, mille tulemusena hävitati Raptor-klassi patrullpaadid ja sai kahjustada patrull-laev Sergei Kotov.